![](https://www.stroimdom.com.ua/uploads/set_resources_1/84c1e40ea0e759e3f1505eb1788ddf3c_pattern.png)
Taras Lviv
Пользователи-
Публікації
149 -
Зареєстрований
-
Відвідування
Тип публікації
Профілі
Форум
Календар
Усі публікації користувача Taras Lviv
-
Буде найбільш ефективно, але нюанс що просвічувати найкраще в лютий мороз, а його може прийдеться до наступної зими чекати.
-
Тоді таке питання що клінкер має настільки гірші показники по паропроникності чим звичайна облицювальна цегла? Я просто до того що всі радники і Игореха і Hordi засипали стіни перлітом і ставили облицювальну цеглу. Як розумію ні висолів ні грибка поки немає. Також багато хто засипав старі будинки з селікатної цегли. Там теж показники по паропроникності не найкращі. Я думаю клінкер буде мати подібні показники. Просто виробники дають такі рекомендації щоб "перебздеть" (перепрошую за слівце). Дайте будь-ласка мені реальні розрахунки, що облицювальну цеглу можна давати, а клінкер не можна. Я думаю що якщо почнете рахувати через калькулятори то вам і цегла має мокріти по тих розрахунках. розрахунки в студію...
-
Я вже десь описував з своєї особистої практики що те що перліт тягне вологу - це міф. Якщо буде постійне замокання стіни або стіна буде стояти в воді - тоді він бере на себе частину вологи але і дуже легко її віддає в навколишне середовище. Причому в вологому стані все одно виступає досить хорошим теплоізолятором. І після висихання все одно не втрачає своїх теплоїзоляційних властивостей. Тому і рекомендую використовувати крупну фракцію перліту. Зерна в 2-3 мм. цілком можуть закрити шпару в 5мм. Хоча якщо є видимі тріщини справді можна замазати. Якщо це йде по швах кладки то можна просто пройтися по швах ще раз клеєм.
-
Героям Слава! Так зимуватися вже зимується. Правда переселився тільки з нового року. Фотографій тепловізора нажаль не робив (є ще ряд причин які треба усунути і тоді аж робити тепловізором). В мене блок Паротерм 38 але ззовні ще не штукатурений, відповідно якщо вітри то видуває через вертикальні пази. По витратах теж є нюанси які не дозволяють об'єктивно оцінити. Нова хата в якій є мансарда утеплена перлітом має опалювальну площу 90 м кв. Але на тому самому лічильнику є і стара хата 70м. кв. перший поверх. Цього року піднімав мансардний поверх над старою хатою відповідно знімав все утеплення (глина з соломою) що були на горищі. відповідно в старій хаті дуже видувало тепло. Можу сказати приблизні цифри сумарно і температури які були в хатах. Значить за грудень десь в районі 400 кубів газу. Оскільки ще не жив то тримав температуру в районі 18 градусів. В старій хаті підтримувалась температура в районі 12 градусів. В січні використали десь близько 500 кубів. Оскільки були морози і ми вже там жили то температуру тримали в районі 20-21 градус. В старій хаті в час морозів підтримувалась температура близько 5 градусів. За грудень мушу уточнити точні дані то можливо ще допишу корективи. За січень теж поки рахунок не прийшов. Тому теж приблизні дані. Хочу зауважити такий нюанс що в грудні переважно грів тільки теплими підлогами на першому поверсі. 2-й поверх не включав батереї взагалі. Відповідно на верху теж було 17-18 градусів.
-
Давайте розберемося відносно транспортування. Піднімемо гост і визначимо яким методом визначається насипний обєм. Не буду зараз шукати цитат але в 2-х словах приблизно поясню як визначається 1 м куб. перліту по госту. Беремо тару на 1 м куб. (для прикладу металевий ящик з стінками 1м. на 1м. на 1м.) і на відстані 1 метр від ящика починаємо потрішки сипати перліт. Як набирається повен ящик його не стукаючи і не струшуючи акуратно розрівнюють. Оце і є 1 м куб. перліту. Те що якщо той ящик потрясти і погрюкати ним тоді звичайно перліт дасть усадку і в залежності від фракції чи марки різну. Але це вже не хвилює виробника. Тепер візьмемо транспортування про яке говорилося. Я вважаю що під час транспортування (особливо по поганих дорогах) найкращі умови щоб усадити перліт до максимуму. В будинку який стоїть монолітно ніколи такої усадки не буде. Тепер це прошу зауважити що під час транспортування відбувається усадка. Але після витягання мішків і засипання їх усадка пропадає тому що ви виконуєте в тій чи іншій мірі умови вимірів (як вимірюється насипний об'єм) госту. Тобто вам загрузили 10 м. куб перліту, до вас по дорозі утряслося до 9 кубів, але під час вашої засипки ви знову збільшили об'єм до 10 кубів. Скільки усяде в будинку то вже інші питання але не думаю що більше чим під час транспортування. Отже ті показники що я давай то це показники які виконуються при транспортуванні, тобто максимальна усадка. В будинку показники можуть бути менші. Однозначно робити перлітом. Думаю тих 7 см вам цілком вистачить. Я думаю Юрій працював з правильним перлітом який майже не давав усадки По-друге Юрій стикається вже з старими будинками які майже не мають рухів, відповідно також усадка буде менша По-третє Коли працюєш з старими будинками завжди важко визначити який об'єм перліту потрібно - бо ви розібрали кусочок стіни і визначили що товщина прошарку 7 см. Але десь 7 а десь може бути 8. Плюс шви з середини теж можуть бути або такі що туди перліт заходить або навпаки такі що дуже виступають. Відповідно тому переважно беруть з запасом. І тому + або - 10% Ну трамбувати і я не рекомендую, а так звана "штиковка" арматурою справді тільки пришвидшить процес усадки. Особливо це стосується М-75 дрібного. Інші марки і фракції перлітів того сильно не відчують. Там "штиковка" мало поможе.
-
ну візуально то тяжко побачити. Найкращий приклад це транспортування. Давайте розпишу приблизно скільки яку усадку може дати перліт. Якщо ми загружаємо машину під стелю наприклад 75-ю дрібною то якщо проїхатись по ямах хоча б з пів години то усадка виходить до 25 %. Якщо брати крупну фракцію то то приблизна усадка може бути до 15 %. Якщо брати наприклад 100-ку то усадка може зменшитись на 5 відсотків відповідно буде до 20% при дрібній фракції і до 10% при крупній. з 150 -ю приблизно буде до 15 % з дрібною і до 8% з крупною. Значення "до" це означає що може бути і менше, в залежності від партії виробництва. Це з нашої практики.
-
Різниця між М-150 і М-100 буде десь в районі 1-3% по усадці, між М-100 і М-75 може бути до 5% для крупних фракції і до 10% для дрібних.
-
Чим вища марка тим гірша теплопровідність але і тим менша усадка. Також на усадку впливає фракція, чим менша фракція тим більша усадка. Тобто у вашому випадку 100-ка фракція 1-3 дасть кращий ефект і приблизно ту саму усадку. Хоча фракцію 1-3 (використовується більше для агро потреб), зажирно засипати в стіни (ціна велика). Відносно М-150 фракція 0-3 то треба дивитися на неї. Якщо там більше фракції близької до 3 то можна засипати якщо більше ближче до 0 тоді не варто. Хоча по госту мала б маркуватися як фракція 0,16-2,5. Якщо у вас там буде реально 0 значить багато пудри. Ми для засипок використовуємо переважно М-75 або М-100 фракції 0,16 - 2,5 причому 50-70 % це від 1,25 до 2,5 решта від 0,16 до 1,25. Добавлено через 2 минуты він просто усядеться швидше. Плюс він більше усідається при самому пакуванні на заводі відповідно його треба більше давати щоб забезпечити той самий об'єм. Відповідно він дасть меншу усадку, але різниця в усадці на 1-2 відсотки буде майже не замітна.
-
якщо ігнорувати всі інші матеріали то десь в районі 13 см., тому переважно дають 10 см решта добирають матеріалами.
-
Ну Aknotу далеко з Харкова. Тим більше в них виробництво не в Харкові а в Новопокровці біля Чугуєва. В них хороший і якісний Агроперліт але дорогий.
-
Ну теоретично можна попробувати садовим пилесосом. Будете першопрохідцем. Як не вийде то будете засипати.
-
Ну ми тут вже на протязі останніх 3-х сторінок про то і говорим. Так що "смысл" є!
-
Правильно. Теплові характеристики в основному залежать від марки. Але між М-75 і М-100 різниця мізерна. Але чим більша марка тим і усадка буде менша. Також на усадку дуже впливає фракція. Мілка фракція в кінцевому варіанті дасть більшу усадку ніж середня. Хоча фракційність на марку не впливає. Є наприклад М-75 середня (дуже хороший варіант для засипок.) Хоча ми також рекомендуємо для засипок і М-100 середній. Між мілкою і середньою фракцією є різниця в ціні. Відповідно усадка нівілює ціну. Знову ж в середньої фракції частинки покрупніше і їх не так просто наелектризувати щоб вони "вспушились" Ну якщо середнім засипати то 20мм замало буде. Хоча б 50мм. Я десь вище описував метод як у нас клієнти самі задували за допомогою пилесоса типу ракета (я якого є можливість прикрутити шланг до вихідного патрубка - на видув повітря) Ні ми не задуваєм, хоча матеріал можемо надати. Ігор готовий вам відіслати перліт середньої фракції (невеликий об'єм) щоб ви з ним по експериментували. Побачите що ефект буде значно кращий. www.stroimdom.com.ua/forum/showpost.php?p=2659740&postcount=641 в тому пості приблизно розписав як у нас засипали клієнти за допомогою Пилесоса
-
Ігор У вас якщо не помиляюся був дрібний перліт. Для засипки потрібно використовувати середню фракцію перліту. По-перше значно менше дрібної фракції і "пильність" менша. По-друге в середньої фракції усадка менша. По-трете при наявності малих щілин крупні зерна можуть призупинити "витікання" перліту. Так процедуру досипання варто передбачити в любому випадку, Хіба у вас над 3-м поверхом на горищі ще 1 метр стіни яку після усадки не обов'язково утепляти. Ігор за 50 % ви явно переборщили. Навіть білоцерківська дрібна фракція марки М-75 в середньому має 25% усадки ну максимум 30%. Хіба вам дали зовсім не 75-ку а якусь 50-ку (хоча по ГОСТУ такої маркування немає). То вона може дати приблизно таку усадку. Але скільки працював з Білою церквою такі мішки в них рідко попадаються (десь 1 на 20 штук) Правильний перліт дасть максимум 10 % усадки. Хоча може бути і 5-7%. Але усадка з часом все одно буде, так що якщо є можливість залишити місця щоб досипати перліт. filip_71 справді гляньте до Ігора там хороше рішення з приводу можливості досипання перліту.
-
7 см це краще ніж нічого. Думаю що цього буде якраз в норму. Якщо не помиляюся ви говорили з Олегом. Він казав що це облицювальна цегла. Тобто не дуже хотілося б робити це й фасад. Якщо буде далі холодно тоді прийдеться утепляти ще й фасад.
-
Я і не претендував на власність теми, просто її постійно підтримую оскільки багато займаюся саме перлітом і має багато практики як власної так і наших бригад. Рецепт правильний хоча його можна корегувати як в одну так і в другу сторону. Я переведу в уніфіковані одиниці щоб можна було використовувати іншим. 1. 1 куб перліту (бажано крупної фракції) 2. 150-300 кг цементу (в даному випадку, описаним alex.hohol, було 250 кг на куб.) 3. Ще рекомендовано для стяжок давати фібру поліпропіленову з розрахунку 1 кг (900 гр) на куб перліту. 4. пісок по бажанню для надання міцності. Тепер розкажу відносно меж і які пропорції коли застосовувати. Якщо ви хочете досягнути кращої теплоізоляції то звичайно піску не варто давати і зменшити кількість цементу до мінімуму тобто до 150 кг на 1 м. куб. перліту. Така стяжка не буде міцна але достатня наприклад під покладання паркету, ламінату, чи паркетної дошки якщо по стяжці буде ще ОСБ плита. Якщо осб плити не буде тоді варто трошки збільшити наявність цементу до 200 кг на м. куб. Якщо ж планується лінолеум або плитка то наші бригади використовують практику заливання двошарової підлоги. Тобто заливаєте перлітову стяжку наприклад на 5 см і зразу поверху зразу ляється звичайна піщана стяжка на 1 см. яка практично зливається з перлітовою і виступає одним цілим. Для горищ (рідко використовувані поверхні) в нас досить часто використовують стяжку в пропорції 250- 300 кг на м куб перліту і вже не дають жодного покриття. Тепер відносно піску. Пісок звичайно надає міцність стяжці але досить сильно опускає теплопровідність. Тобто додавання 5% піску опускає теплопровідність десь на 15-20%. Тому треба враховувати цей факт. Якщо непотрібно великої теплопровідності (вирівнюючі легкі стяжки для старих будівель) тоді пісок додавати виправдано. Ще один нюанс що краще робити напів суху стяжку (з порами) тоді теплопровідність теж буде краща. Ви досить скурпульозно віднеслися до випробувань )) Перший пункт досить леко усунути. Перед початком роботи мішок з перлітом мочать (за декілька годин до роботи в мішок запихаєте шланг або просто вливаєте пів відра води). Перліт досить добре передасть воду по всьому об'єму і він буде не такий летючий (як мокрий пісок) Від інших двох пунктів нікуди не дінетесь. Я б навіть сказав що одного тижня мало. Краще витримати всі 2 тижні хоча це залежить від погоди і умов де робилася стяжка. Так що дякую alex.hohol за те що поділился своїм досвідом.
-
Добрий день! В мене подібна ситуація але трошки інакша. котел Viessmann Vitopend 100-W (з електронним табло) Так от якщо включаю воду то на 4-й секунді включається індикатор підігріву води (на табло) на 9-й секунді включається горілку але на мініму і тільки на 12-й секунді включається повністю горілка. Враховуючи ще шлях від котла до крану поки вода пройде. Відповідно якщо на секунду виключити і включити воду то практично на 12 секунд позбавляєшся теплої води що дуже незручно. Хтось сказав що це проблема даної моделі і що це виправиться тільки бойлером. Чи хтось щось може підказати як це виправити?
-
По-перше гіпсокартон не розрахований на те щоб утримувати якийсь тиск. Я згідний що перліт важить дуже мало і тиску майже не створює, але він все одно є. Гіпсокартон має властивість під зусиллями прогинатися у вологому стані. І якщо, не дай Боже, буде хоч якась вологість. По гіпсокартому можуть піти "животи". Звичайно це може проявитися через рік або через 2, але все ж ризик є. По-друге не можу гарантувати що гіпсокартом на стиках з підлогою зроблений досконало без щілин. якщо буде хоч десь щілина в 3-4 мм то до хати тоді може сипатись перліт. Ну я б теж не перестановлював вікна максимум це розібрати відкоси з середини а мінімум то зробити дірки і задути пінкою а дірки зашпаклювати. А тоді якщо буде недостатньо тепло можна засипати перлітом. Накривати не треба він і так буде дихати через деревяні бруси і через цеглу також.
-
Попадання перліту між гіпсокартон і брус зовсім небажане тобто якщо ви не забезпечите герметичності вікоонних пройомів під гіпсокартоном (як на мініатюрах) то смислу утепляти перлітом немає. Тому що він зразу попаде між брус і гіпсокартон.
-
Добрий день Олег! Як з розумів з опису ситуації у вас утворилася ситуація яку змалював на мініатюрі І якщо до ремонту у вас було тепло в будинку то однозначно треба шукати там де відбулися зміни тобто в віконних пройомах. Звичайно було б добре розібрати відкоси і ретельно заробити всі дірки, але як варіант можна попробувати як ви казали зробити в відкосах дірки кожні 20 см діаметром в 1 см і туди задути пінкою, а потім зашпаклювати. Але гарантії що ви задуєте весь простір що треба немає. Тільки при розбиранні відкосів. Тепер відносно перліту. Щоб засипати перлітом потрібна вже ситуація яка зображена на другій мініатюрі причому гарантовано не мало б бути дірок. Якщо перліт буде попадати в простір між деревом і гіпсокартоном, то це не кращий варіант. Перлітом можна буде засипати у випадку якщо ви забезпечите відсутність щілин більше 2 мм. І то у випадку якщо вам буде здаватися що будинок після всіх процедур далі залишається холодним.
-
Добрий вечір Михайло! По перше. Якщо ви працювали з Олегом з Львова то означає що ви працювали з нами (це наш працівник). Якщо не помиляюся доставляли в Северодонецьк. По-друге. Відносно неліквіду. Таке буває якщо розбирають промислові об'єкти де використовувався перліт для теплоізоляції. Там можна дістати дешевше але ціна все одно не надто низька. Переважно його потрібно перебирати, пакувати, і т. п. на великих промислових об'єктах на такі речі не звертають уваги. А ті котрі вже займаються тим продають перліт або по ринковій ціні або на 10 ну максимум 20% менше ринкової. По-третє. По засипці є варіант як самостійно засипати під саму стелю з використанням старого пилесоса типу "Ракета" (або будь-якого іншого пилесоса що має гніздо на видув повітря) В мішку з перлітом робляться 2 дірки з різних кінцях (мішки мають бути поліетиленові) Робите декілька дірок в стіні під стелею (якщо зсередини), чи під дахом (якщо ззовні). в пилесосі вкручуєте шланг на видув повітря. Другий кінець шланга запихаєте в дірку мішка з перлітом і міцно затягуєте або стяжкою, або шнурком, або ізострічкою. З другої дірки також чіпаємо інший шланг і теж міцно затягуємо інший кінець шланга запихаємо в одну з дірок яку зробили в стіні. Інші дірки затикаємо або кусками мінеральної вати, або іншим матеріалом який буде відводити повітря але не пропускати перліт. Можливо це не промисловий метод, але народним методом досить просто і малими витратами. Тепер відносно штукатурки і добавок. ПАВ і Целулюзне фіброволокно це добавки які покращують властивості штукатурки. Целюлоза це армуюча добавка вона покращує міцність штукатурки і покращує властивості по вологоутриманню відповідно штукатурка буде міцніша. ПАВ це повітровтягувальна добавка яка покращує властивості штукатурки при роботі (пластичність), а також в штукатурці утворюються бульбашки (як в газобетоні, але в меньшій кількості) що покращує властивості по теплоізоляції. Відповідно штукатурка має місце і без добавок, але з гіршими технічними характеристиками. Відносно кілограматури. Наші бригади використовують від 100 до 200 кг цементу на 1 м куб. Причому кожен має свої хитрості у використанні. Тому ми рекомендуємо щось середнє. Також це залежить від марки перліту, виробника. Також від марки цементу. Наприклад М-500 звичайно що треба менше чим М-400. Так само від марки перліту можна давати більше чи менше цементу. В більшості це вже визначається на будівельному майданчику при першому замісі і в залежності від консестенції штукатурки. Тепер відносно де взяти якщо цікавлять то добавки зможемо вам прислати по пошті. Я або Олег завтра з вами зв'яжемося.
-
Я дозволю зробити маленький лікбез В двох словах про ефективність теплоізоляційних матеріалів. Найкращим теплоізолятором виступає вакуум. Але оскільки таких умов добитися тяжко, то використовують або різні гази або повітря. Повітря або гази мають таку властивість як конвекція. Як пише вікіпедія "Конвекція — явище перенесення тепла в рідинах, газах або сипких середовищах потоками самої речовини (неважливо, вимушено або мимоволі). Існує так звана природна конвекція, яка виникає в речовині мимоволі при його нерівномірному нагріванні в полі тяжіння. При такій конвекції, нижні шари речовини нагріваються, легшають і спливають вгору, а верхні шари, навпаки, остигають, стають важчими і занурюються вниз, після чого процес повторюється знову і знову. За деяких умов процес перемішування самоорганізовуватиметься в структуру окремих вихорів і виходять більш-менш правильні грати з конвекційних осередків." Так от якщо в однієї сторони є холодна стіна а з другої тепла то там де тепла повітря нагрівається підноситься догори а від холодної стіни опускається донизу і утворюється такий собі вихор. Тому повітряні прошарки малоефективні. Для того щоб знерухомити повітря використовують легкі матеріали заповнювачі такі як мінеральна вата, пінопласт, перліт. Переважно вони складаються з повітря але не дають можливість йому рухатись. Ще є така властивість що якщо проміжок достатньо малий (1-2 см) то процес конвекції проходить дуже повільно. Ось тому склопакети мають величину до 2 см. Тепер з наведених вище даних проаналізуємо ваші питання. Якщо ви засипите повітряний прошарок перлітом в 5-8 см. (я б робив 8 см.) то буде відчутний досить сильний ефект по теплоізоляції оскільки ви зупиняєте процес конвекції і будете мати 8 см теплоізолятора. Якщо ви засипите перліт в блок то також покращите показники по теплоізоляції, але не настільки бо в блоку якраз камери приблизно по 1-2 см товщиною, і тих камер багато. Плюс процес засипки в блок має буде дуже трудоємким. Тому раджу засипати тільки повітряний прошарок. Хоча якщо маєте час і натхнення то можете і блоки теж засипати. І ще на останок рекомендація пустотілу цеглу беріть облицювальну і кладіть її під розшивку. Тоді не треба буде виконувати облицювальних робіт.
-
Гідрофобізований перліт - це перлітовий пісок оброблений гідрофобізатором. По дослідах він меньше і повільніше втягує вологу. Але багато але. По-перше в Україні ніхто не продає такого перліту. По-друге ніхто не досліджував як гідрофобізований перліт буде себе поводити через декілька років (по практиці гідрофобізації стін вона з часом вивітрюється і треба повторювати знову) По-трете для гідрофобізації використовуються хімічні реагенти (переважно метилсиліконат натрія), що ставить під сумнів екологічність гідрофобізованого перліту. В більшості перліт використовують через екологічність. По-четверте ціна такого перліту (в інших країнах) приблизно в 4-ри рази більша від вартості звичайного перліту. І відносно водопоглинання звичайного перліту ще раз наголошую що це міф. Я його описував в пості 580 www.stroimdom.com.ua/forum/showpost.php?p=2288125&postcount=580 Якщо хтось має інші аргументи - кажіть будемо обговорювати
-
tarakashka, www.stroimdom.com.ua/forum/showthread.php?t=104832 то приблизно те що ви питалися. Пробував на власній штурі. Будуть питання пишіть чи там чи тут.