-
Публікації
9 265 -
Зареєстрований
-
Відвідування
-
Днів у лідерах
84
Тип публікації
Профілі
Форум
Календар
Усі публікації користувача sanykrimea
-
Почему горят дома (вырезано из ветки Spinn)
sanykrimea відповів у розділі Безпека, охорона та страхування
Они выдали информацию только для узких специалистов - дабы, если есть ошибки в их трактовке полученных при осмотре и исследованиях данных - они были видны. Суду разъяснения не нужны совершенно. Есть конкретные и обоснованные замечания специалистов (не обязательно экспертов) по экспертизе - направляется на повторную или дополнительную. Для этого надо знать предмет. Например: [spoiler=Литература, рекомендуемая к использованию при проведении судебных пожарно-технических экспертиз в системе государственных судебно-экспертных учреждений ФПС МЧС России (рассмотрено и одобрено на заседании ЦЭКК ФПС МЧС России 10.06.2009 г.):] Мегорский Б.В. Методика установления причин пожаров (основные положения методики и основы пожарно-технической экспертизы). Стройиздат. М., 1966, 347 с. Мегорский Б.В. Методика установления причин пожаров от печного отопления. - М., Изд-во МКХ РСФСР, 1961.- 188с. Зайцев М.К., Мегорский Б.В., Смирнов К.П. Основные вопросы организации и проведения пожарно-технической экспертизы М. ВНИИПО, 1977, 48с. Смирнов К.П. Из опыта определения причин пожаров, связанных с эксплуатацией электроустановок. М. Изд. Минкоммунхоза, 1963, 71с. Смирнов К.П., Чешко И.Д., Егоров Б.С. и др. Комплексная методика определения очага пожара. Л.: ЛФ ВНИИПО МВД СССР, 1987,- 114с. Чешко И. Д. Экспертиза пожаров (объекты, методы, методики исследования). Санкт- Петербургский институт пожарной безопасности. МВД РФ. Санкт- Петербург. 1977, -562с. Чешко И.Д. Технические основы расследования пожаров. М. ВНИИПО, 2002. -330с. Осмотр места пожара. Метод. пособие / И.Д. Чешко, Н.В.Юн, В.Г.Плотников и др. М. ВНИИПО, 2004. -503с. Зернов С.И. Технико - криминалистическое обеспечение расследования преступлений, сопряженных с пожарами. М., ЭКЦ МВД РФ. 1996, 128с Зернов С.И., Левин В.А. Пожарно-техническая экспертиза. -М., ВНКЦ МВД СССР, 1991.-78 с. Зернов С.И. Расчетные оценки при решении задач пожарно-технической экспертизы. М.: ЭКЦ МВД России, 1992. – 88с. Зернов С.И. Задачи пожарно-технической экспертизы и методы их решения. Учебное пособие. М. ЭКЦ МВД России. 2001, 200с. Таубкин С.И. Пожар и взрыв, особенности их экспертизы М. ВНИИПО, - 600с. Судебная пожарно-техническая экспертиза / Авилина Л.М., Данилов Д.П., Докшина Н.В. и др. Пособие для экспертов, следователей и судей. часть1 -М.: ВНИИСЭ МЮ РФ, 1994. –141с.; часть 2 - М.: ВНИИСЭ МЮ РФ, 1995. – 229с. Расследование пожаров / Чирко В.Е., Свандюков М.А., Перцев С.Е., Попов И.А.. Пособие для работников Госпожнадзора. М. ВНИИПО , 1983. 4.1 (175с.) и ч.2 (131с.). Донцов В.Г., Путилин В.И. Дознание и экспертиза пожаров (справочное пособие).УПО г. Волгограда. 1989, -593 с. (?) Григорьян А.С. Расследование поджогов М. Юридическая литература. 1971 -125с. Обнаружение и исследование легковоспламеняющихся и горючих жидкостей в вещественных доказательствах, изымаемых с места пожара. / Кутуев Р.Х., Чешко И.Д., Егоров Б.С., Голяев В.Г. М. ВНИИПО, 1985 -49с. Чешко И.Д., Галишев М.А., Шарапов С.В., Кривых Н.Н. Техническое обеспечение расследования поджогов, совершенных с применением инициаторов горения. М. ВНИИПО. 2002. – 120с. Поль К.Д. Естественно научная криминалистика: Пер. с нем. - М.: Юридическая литература, 1985.- 304 с. Ильин Н.А. Техническая экспертиза зданий, поврежденных пожаром.- М., Стройиздат, 1983.- 200 с. Драйздейл Д. Введение в динамику пожаров. Пер. с англ. М. Стройиздат, 1990 – 424с. Смирнов К.П. Из опыта определения причин пожаров, связанных с эксплуатацией электроустановок. - М.: Изд-во МКХ РСФСР, 1963.- 71 с. Смелков Г.И. Пожарная опасность электропроводок в аварийных режимах. - М.: Энергоатомиздат, 1984. - 184 с. Смелков. Г.И., Александров А.А., Пехотиков В.А. Методы определения причастности к пожарам аварийных режимов в электротехнических устройствах. - М.: Стройиздат, 1980. - 59 с. Исследование медных и алюминиевых проводников в зонах ко*рот*кого замыкания и термического воздействия: Методические рекомен*да*ции /Митричев Л.С., Россинская Е.Р., Колмаков А.И. и др. -М.: ВНИИ МВД СССР, 1986.- 44 с. Диагностика причин разрушения металлических проводников, изъятых с места пожара /Колмаков А.И., Степанов Б.В., Зернов С.И. и др. - М.: ВНКЦ МВД СССР, 1991. Экспертное исследование металлических изделий (по делам о пожарах): Учебное пособие. /Под редакцией А.И. Колмакова. - М.: ЭКЦ МВД РФ. 1994. - 104 с. Маковкин А.В., Кабанов В.И., Струков В.М. Проведение экспертных исследований по установлению причинно-следственных связей аварийных процессов в электросети с возникновением пожара: Учебное пособие. - М.: ВНИИ МВД СССР, 1988. - 98 с. Маковкин А.С., Зернов С.И., Кабанов В.Н. Изучение состояния электрооборудования при осмотре места пожара: Учебное пособие. - М.: ВНИИ МВД СССР. 1988. -48 с. Классификация и области применения электроустановок в пожаровзрывоопасных зонах. Справочное пособие. ВНИИПО М. 2001 Бондарь В.А., Веревкин В.Н. и др. Взрывобезопасность электрических разрядов и фрикционных искр.- М.: Недра, 1976.- 304с. Пехотиков В.А., Янишевский В.В., Богданов А.В., Дюбаров Г.А. Определение причастности к пожару электропроводок в стальных оболочках // Пожарная профилактика в электроустановках: Сб. работ ВНИИПО МВД СССР. - М., 1985. С. 65-73. Методические указания по определению причастности коротких замыканий электропроводок в. стальных трубах и металлорукавах в случаях возникновения пожаров. - М.ВНИИПО, 1984. Смелков Г.И., Пехотиков В.А. Пожарная безопасность светотехнических изделий. -М.: Энергоатомиздат. 1991. -160 с. Смелков Г.И., Пехотиков В.А. Способ установления момента аварийного режима в лампах накаливания. А.с. № 877653, СССР. – 1981. Степанов Б.В., Россинская Е.Р., Соколов Н.Г. Москвич С.В. Диагностика проплавлений металлических элементов электротехнических изделий при пожарах // Экспертная практика и новые методы исследования - М.: ВНИИСЭ МЮ СССР, 1989. - Вып. 9, - с. 1-18. Горшков В.И. Самовозгорание веществ и материалов М. ВНИИПО, 2003. – 446с. Кольцов К.С., Попов Б.Г. Самовозгорание твердых веществ и материалов и его профилактика. -М.: Химия, 1978. -160 с. Таубкин С.И., Таубкин И.С. Пожаровзрывобезопасность пылевидных материалов и технологических процессов их переработки. -М.: Химия. 1976. -263 с. Вогман Л.П., Горшков В.И., Дегтярев А.Г. Пожарная безопасность элеваторов. -М.: Стройиздат, 1993. -288 с. Исхаков Х.И., Пахомов А.В., Каминский Я.Н. Пожарная безопасность автомобиля. М. Транспорт. 1987 -87с. Булочников Н.М., Зернов С.И., Становенко А.А., Черничук Ю.П. Пожар в автомобиле: как установить причину? М. ООО «НПО «ФЛОГИСТОН», 2006 – 224с. Чешко И.Д., Лебедев К.Б., Мокряк А.Ю. Экспертное исследование после пожара контактных узлов электрооборудования в целях выявления признаков больших переходных сопротивлений. Метод. рекомендации. М. ВНИИПО, 2008 -60с. Чешко И.Д., Соколова А.Н. Выявление очаговых признаков и путей распространения горения методом исследования слоёв копоти на месте пожара. Метод. рекомендации. М. ВНИИПО, 2008 -49с. Антонов А.О., Чешко И.Д., Воронов С.П., Попов А.В. Подготовка органами дознания материалов для назначения и производства судебной пожарно-технической экспертизы. М. ВНИИПО, 2008 -49с. Мокряк А.Ю., Тверьянович З.И., Чешко И.Д., Соколова А.Н. Металлографический и морфологический атлас микроструктур объектов, изымаемых с мест пожаров. М. ВНИИПО, 2008 – 184с. Расследование пожаров. Сборники статей. М. ВНИИПО №1 – 2005 г. – 183с. №2 – 2007 г. - 325с. №3 – 2009 г. (в печати) Термины и определения в исследовании и экспертизе пожаров. / под. ред. И.Д. Чешко. М. ВНИИПО, 2009 (в печати). Россинская Е.Р. Судебная экспертиза в гражданском, арбитражном, административном и уголовном процессе. М: Норма, 2005- 656с. Правила устройства электроустановок 7-е и 6-е издания. В Украине такого списка для пожарно-технической экспертизы нет: Про затвердження переліків рекомендованої науково-технічної та довідкової літератури, що використовується під час проведення судових експертиз Кое-что есть в свободном доступе (не найдёте - выложу на файлообменник). Если хотите говорить по существу - смотрите матчасть. -
Необходимость применения ограничителей перенапряжения зависит от риска перенапряжения в ВЛ - состояние заземлителей повторного заземления, наличие разрядников в начале и конце линии, длина линии, наличие экранов (деревья, трубы, здания выше 2 этажей вдоль линии), марка провода (изолированные СИП более защищены) и пр. Определяет специалист по месту. Если его (специалиста) нет - лучше установить. Используется реле контроля напряжения. В системе ТТ ОПН должен устанавливаться и на N: Indi ЩР 2.pdf
-
Неверно в корне. К тому же известно откуда "растут ноги" у подобных утверждений. Система ТТ применяется только в обоснованных случаях. Преимущественно должна применяться система TN как обеспечивающая наибольшую безопасность (в организационном плане). Проблемы у ТТ известны: 1. Сложности с молниезащитой. Проводник N в доме имеет грубо говоря потенциал Земли возле повторного заземления ВЛ или (в случае плохого состояния ВЛ) потенциал Земли возле заземлителя ТП. В случае прямого удара молнии в ВЛ (рядом с ней), рядом с ТП, рядом с домом или в дом между проводниками электропроводки и стенами (или полом) в которых она находится и, в особенности, проводником РЕ в составе кабеля возникает разница потенциалов (в сотни тысяч вольт). При недостаточной защите возможен пробой изоляции (пусть даже и не приводящий к моментальному выходу из строя кабеля). Для защиты применяются ограничители перенапряжения. В системе TN-C-S такой опасности нет - N электропроводки соединён с заземлением здания и имеет одинаковый с ним (зданием) потенциал. 2. В системе ТТ повышен риск поражения при прямом прикосновении к проводнику N - между ним и полом, другими заземлёнными токопроводящими частями есть разница потенциалов. В системе TN-C-S такой разницы не существует. В общем - при правильном проектировании систем защиты обе системы заземления равноценны. Отличие - безосновательное применение ТТ есть нарушение нормативов (Украины и РФ). Система ТТ дороже и требует более внимательного отношения к себе (к состоянию изоляции, применению необходимых мер защиты и пр.)
-
Да. Разрешено 0,5 м без труб, 0,25 м в трубах: ПУЕ Глава 2.3. Кабельні лінії напругою до 330 кВ
-
Почему горят дома (вырезано из ветки Spinn)
sanykrimea відповів у розділі Безпека, охорона та страхування
В этом случае конкретно исследовался бы кусок конструкции. Речь не о честности - о сложности такого рода исследования. Достаточно сложно найти в куске обугленного дерева более раннее обугливание или встречное (к месту КЗ) направление обугливания. Если эксперты владеют этими методиками и следы, пригодные для идентификации остались - то, может бы и получили объективный результат (версия о первичном источнике опровергнута или подтверждена). Суду достаточно акта о пожаре с указанием нарушений в электропроводке. Господарський кодекс України [spoiler=Стаття 42. Висновок судового експерта] Висновок судового експерта повинен містити докладний опис проведених досліджень, зроблені в результаті їх висновки і обгрунтовані відповіді на поставлені господарським судом питання. Висновок подається господарському суду в письмовій формі, і копія його надсилається сторонам. Якщо під час проведення судової експертизи встановлюються обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, з приводу яких судовому експерту не були поставлені питання, у висновку він викладає свої міркування і щодо цих обставин. У випадках недостатньої ясності чи неповноти висновку судового експерта господарський суд може призначити додаткову судову експертизу. При необхідності господарський суд може призначити повторну судову експертизу і доручити її проведення іншому судовому експерту. Висновок судового експерта для господарського суду не є обов'язковим і оцінюється господарським судом за правилами, встановленими статтею 43 цього Кодексу. Відхилення господарським судом висновку судового експерта повинно бути мотивованим у рішенні. Науково-практичний коментар 1. Висновок експерта є одним із видів доказів, на підставі яких (ст. 32 цього Кодексу) суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Тому висновок має відповідати вимогам ст. 34, яка визначає належність та допустимість доказів. Висновок експерта складається з трьох частин: вступної, дослід-жувальної та висновків дослідження. Питання вказуються у формулюванні постанови (ухвали) про призначення експертизи. Якщо поставлено декілька питань, експерт має право згрупувати їх і викласти в послідовності, яка забезпечує найбільш доцільний порядок дослідження. Якщо редакція питання у постанові (ухвалі) не відповідає науково-методичним рекомендаціям з питань підготовки і призначення судових експертиз у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, але зміст завдання експертові зрозумілий, то після наведення питання у редакції постанови (ухвали) про призначення експертизи, він може дати відповідні роз'яснення і викласти питання у редакції, що відповідає згаданим рекомендаціям. У досліджувальній частині висновку експертизи описується процес дослідження та його результати, а також дається обґрунтування висновку експерта. Кожному питанню, яке вирішується експертом, має відповідати певний розділ досліджувальної частини. Якщо декілька питань тісно пов'язані між собою, хід їх вирішення можна описувати в одному розділі. У заключній частині висновки дослідження викладаються у вигляді відповідей на поставлені питання у тій послідовності, в якій вони викладені у його вступній частині. На кожне з поставлених питань має бути дана відповідь по суті або вказано, з яких причин неможливо її надати. Висновок експертизи підписується експертами, які проводили дослідження, та засвідчується печаткою експертної установи. Якщо до висновку експертизи додаються фототаблиці, креслення, схеми, діаграми тощо, вони також підписуються експертами та засвідчуються печаткою експертної установи. Висновок подається господарському суду у письмовій формі, а його копія надсилається сторонам. Якщо під час проведення судової експертизи встановлюються обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, з приводу яких судовому експерту не були поставлені питання, у висновку він викладає свої міркування і щодо цих обставин. Питання, які поставлені експертом з власної ініціативи, вказуються після питань, зазначених у постанові (ухвалі) про призначення експертизи. Відповідно до ч. З коментованої статті у випадках недостатньої ясності чи неповноти висновку судового експерта господарський суд може призначити додаткову судову експертизу. Законодавець проводить різницю між додатковою та повторною експертизою. Підставою цього є оцінка висновку експерта судом: або ж висновок експерта є неповним або неясним, або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності. Однак як в першому, так і в другому випадку суд повинен дати позитивну оцінку висновку експерта з погляду достатності цього виду доказу, а також його зв'язок та відповідність з іншими доказами у справі. Додаткова експертиза може бути призначена, якщо суд визнав висновок експерта неясним або неповним, у зв'язку з чим суд має винести ухвалу про призначення додаткової експертизи для роз'яснення додаткових питань, пов'язаних з попереднім експертним дослідженням. Додаткова експертиза може бути доручена судом тому самому або ж іншому експерту. 4. На відміну від додаткової експертизи, яка призначається у випадку неясності або неповноти висновку експерта, повторна експертиза призначається тоді, коли висновок експерта буде визнано необгрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи чи викликає сумніви у його правильності. Повторна експертиза доручається іншому експерту. При проведенні повторної експертизи у вступній частині висновку експертизи викладаються відомості про первинні (попередні) експертизи: прізвища, ініціали експертів, назва експертної установи чи місце роботи експертів, номер і дата висновку експертизи, висновки досліджень попередніх експертиз із питань, які були поставлені перед експертом на повторне вирішення, а також мотиви призначення повторної експертизи, які зазначені у постанові (ухвалі) про її призначення. Висновок судового експерта для господарського суду не є обов'язковим і оцінюється господарським судом за правилами, встановленими ст. 43 цього Кодексу, тобто відповідно до внутрішніх переконань суду, що грунтуються на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Відповідно до ч. 6 коментованої статті відхилення господарським судом висновку судового експерта має бути мотивованим у рішенні. [spoiler=Стаття 43. Оцінка доказів] Господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили. Визнання однією стороною фактичних даних і обставин, якими інша сторона обгрунтовує свої вимоги або заперечення, для господарського суду не є обов'язковим. Науково-практичний коментар 1. Оцінка доказів — розумова, пізнавальна діяльність господарського суду, що полягає у дослідженні якісних і кількісних ознак зібраних доказів і здійснюється за його внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності на підставі принципів господарського судочинства: верховенства права; законності; рівності усіх учасників господарського процесу перед законом і судом; змагальності сторін. При цьому суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Оцінка доказів здійснюється судом за його внутрішнім переконанням і впевненістю у правильності його висновків. Внутрішнє переконання у ході оцінки доказів має ґрунтуватися на всебічності, повноті та об'єктивності дослідження, які є невід'ємною умовою встановлення істини у справі. Повнота дослідження обставин справи означає правильне визначення предмета доказування, з'ясування усіх обставин, які підлягають доказуванню на підставі всієї сукупності зібраних доказів, що стосується конкретної справи. Порушення вимог закону про повне дослідження обставин справи є однією з підстав для направлення її на зміну чи скасування судових рішень. Об'єктивність дослідження обставин справи полягає у недопущенні уповноваженим суб'єктом виявів упередженості та однобічності. Усі докази, які оцінюються судом, мають для нього однакову силу. Ніякі докази відповідно до ч. 2 коментованої статті не мають для господарського суду наперед встановленої сили. З положення про оцінку судом обставин справи за своїм внутрішнім переконанням випливає закріплена ч. З коментованої статті норма, відповідно до якої визнання однією стороною фактичних даних і обставин, якими інша сторона обґрунтовує свої вимоги або заперечення, для господарського суду не є обов'язковим. -
Почему горят дома (вырезано из ветки Spinn)
sanykrimea відповів у розділі Безпека, охорона та страхування
Согласен. У нас действуют стандарты на кабели 1980 года. Контроля за контрафактом - нет. Ответственности производителей - нет. Суда - нет. Экспертизы - нет. Страхования дома - нет. Государственного контроля за DIY и безопасностью граждан вообще - нет. Нормативов для DIY - нет (а те что есть устарели морально и в плане безопасности, да и написаны косноязычно). Утрировано, конечно. Добавлено через 3 минуты Экспертиза нужна была лишь для определения вины каминщика или электромонтажника. Вот этот вопрос и надо было задать. Учитывая, то что электропроводка не была введена в эксплуатацию и вопрос о причастности трубы камина к возгоранию деревяной конструкции не ставился - такая экспертиза и даром не нужна. -
Почему горят дома (вырезано из ветки Spinn)
sanykrimea відповів у розділі Безпека, охорона та страхування
Не передёргивайте. КЗ могло быть как от разрушения изоляции от нагрева излучением или конвекцией, так и от действия открытого пламени. Так же оно могло быть от механического повреждения изоляции (заводской брак, монтаж или умышленное). Для того чтобы определить наличие открытого пламени и было ли оно до КЗ необходимо вырезать и исследовать кусок деревянной конструкции от камина до места первого КЗ. Вот на основании этих выводов и можно говорить о подтверждении или неподтверждении версии открытого пламени. Экспертиза при осмотре решила что установить это не представляется возможным (да и вопрос ей не задавался - было ли возгорание от трубы камина). И сомневаюсь что в Украине вообще можно такую экспертизу провести - ближайшие эксперты, оборудование и методики в Германии. Также свои способности декларируют специалисты ВНИИПО (РФ). -
Если делите до счётчика, то естественно 5 жил. Если счётчик далеко - РЭС иногда допускает лишь ответвление к нулевой клемме счётчика (ноль не проходит через неё). Тогда достаточно 4 жил (деление происходит в щитке дома).
-
Соединения проводников в электропроводке
sanykrimea відповів у розділі Електрика, Освітлення, Генератори
По нормам СССР (действующим) для соединений проверке (выборочно) подлежат все соединения - раз в два года (раз в год для зданий с массовым пребыванием людей). По нормам, например, Великобритании соединения проводников в жилых домах граждан проверяются раз в 5 лет. Проще всего проверять клеммы ВАГО - у них есть отверстия для щупов приборов. -
Соединения проводников в электропроводке
sanykrimea відповів у розділі Електрика, Освітлення, Генератори
Есть мнения специалистов и требования нормативов. А есть мнения "кулибинцев" и их "тиории" Наиболее надёжными считатаются сварка и опрессовка - для таких соединений не требуется доступ для осмотра и измерений. Недостаток у сварки относительно сложная технология - возможен брак. Оба соединения неразборные. Надёжны соединения клеммами типа ВАГО и соединителями СИЗ. Их достоинство - не требуют особых навыков (человеческий фактор практически исключён) Винтовые соединения под вопросом (требуют периодической протяжки, должны затягиваться с определённым усилием - не более и не менее). Пайку соединений следует избегать - они подвержены электрохимической коррозии. В основном она применяется только для ремонта соединений (если длина проводников не позволяет применить более надёжные способы) и неспециалистами. -
Соединения проводников в электропроводке
sanykrimea відповів у розділі Електрика, Освітлення, Генератори
Такие "эксперименты" лучше не повторять. Пайку соединений следует избегать - это наиболее ненадёжный вид соединения из допустимых. -
Почему горят дома (вырезано из ветки Spinn)
sanykrimea відповів у розділі Безпека, охорона та страхування
Может. Может первичный источник зажигания деревянной конструкции - труба камина, вторичный - КЗ. -
Почему горят дома (вырезано из ветки Spinn)
sanykrimea відповів у розділі Безпека, охорона та страхування
Посмотрите Єдиний державний реєстр судових рішень Суд не обладает специальными знаниями, потому если в акте о пожаре указаны нарушения норм (обычно скрутки, медные провода с алюминиевыми и прокладка по сгораемым основаниям) , то практически автоматически виноват владелец или эксплуататор электроустановки. Безотносительно кто виноват в самом деле, молния, РЭС или проч. катаклизмы. Решений о вине монтажников и проектировщиков мало. -
Почему горят дома (вырезано из ветки Spinn)
sanykrimea відповів у розділі Безпека, охорона та страхування
Сплав образовался в результате действия дуги - потому там ничего постороннего нет. Если бы медь плавилась от стороннего источника - был бы сплав меди с продуктами горения -
Почему горят дома (вырезано из ветки Spinn)
sanykrimea відповів у розділі Безпека, охорона та страхування
Вокруг пламени очень много кислорода (в составе воздуха). Внутри оболочки (при пробое изоляции между проводниками его практически нет, но много HCl. Речь о том, что во время плавления меди дугой в расплав поступал кислород воздуха. Если медь плавится под действием температуры внешнего источника - там действительно кислорода быть не должно Добавлено через 6 минут Ответчик не определён. Почему-то в тексте экспертизы указано, что электропроводка не была введена в эксплуатацию (да и включена была по временной схеме). Потому как бы подразумевается что "электрик" не успел привести электропроводку в соответствие нормативам. Труба камина не была непосредственным источником зажигания. Что каминщику вменить - нарушение строительных норм и штраф? -
Почему горят дома (вырезано из ветки Spinn)
sanykrimea відповів у розділі Безпека, охорона та страхування
Вероятно процесс был таким - перегрев изоляции привёл к её повреждению, возникновению первого КЗ, которое и создало источник зажигания. Повреждения изоляции на других участках вызвала температура уже загоревшейся деревянной конструкции, может перегрев жил при первом КЗ. Кислород в сплаве меди говорит о том что проводники были оголены (КЗ было не внутри оболочки). Температура окружающей среды для кабеля должна быть не выше 50 °C. Вероятно она была значительно превышена. В выводах экспертизы говорится о непосредственном источнике зажигания - КЗ. Труба (судя по конусам) не поджигала деревянную конструкцию, но инициировала повреждение изоляции. -
Так и трактовать - вероятность повреждения изоляции кабеля возрастёт (но останется рядом с допустимой). Причина - то ли работы на рядом проложенном трубопроводе, то ли какие-то электромагнитные влияния от трубы, то ли дополнительная опасность удара молнии в трубопровод и проложенный рядом кабель. Если 4 жилы, то минимальное сечение не менее 16 мм2 алюминий. Если 5 жил - сечение выбирается по току нагрузки
-
После счётчика PEN нет Граница эксплуатационной ответственности РЭС заканчивается на клеммах счётчика - безопасность электроустановки потребителя (по защитным проводникам) не в его компетенции. РЭС обязан выполнять требования производителя счётчика - на клемму N заводится только N, не PEN. Добавлено через 49 секунд Именно. Смотрите паспорт счётчика - как обозначен проводник на клемму N.